A | B | C | D | E | F | G | H | CH | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/John_Robert_Cozens_002.jpg/220px-John_Robert_Cozens_002.jpg)
Diana Nemorensis „Diana háje“ či Diana Aricina byla latinská bohyně podobně římské Dianě ctěná v blízkosti města Aricia v háji u jezera po ním pojmenovaném Nemorensis Lacus či Dianino zrcadlo. S tímto místem byl spojen i kult nymfy Egerie a místního božstva Virbia. Podle římské pověsti byl kult Diany Nemorensis zaveden po vzoru Artemidy z Tauridy jejíž obraz byl do Latia přenesen mykénským princem Orestem. Jiná verze jeho původ vidí v řeckém Hippolitovi ztotožněným s Virbiem. Kult Diany Nemorensis je doložen již z přelomu 6. a 5. století př. n. l. a její chrám byla ústřední svatyní Latinského spolku a bohyně byla ochránkyní latinských měst. Poté, co byl Latinský spolek poražen Římem byl zaveden Dianin kult na římském Aventinu a uctívání původní bohyně zatlačeno.[1][2][3]
Dianin kněz nazývaný rex Nemorensis „král háje“ získával svou funkci zabitím svého předchůdce, což mohl učinit pouze uprchlý otrok který ulomil z místního posvátného stromu. Strom byl ztotožňován s tím ze kterého Aeneas ulomil zlatou ratolest, která jej chránila při cestě do podsvětí. Uprchlý otrok byl také ztotožňován s uprchlým Orestem a jeho souboj s knězem měl odkazovat na lidské oběti přinášené Artemidě z Tauridy. Způsob obsazování tohoto úřadu byl jedním z důvodů pozdějšího úpadku kultu, tento způsob nástupu do úřadu však byl zachován ještě v 1. či 2. století.[2][4]
Diana Nemorensis byla podle Jamese Frazera bohyní lovu, která také zajišťovala hojné potomstvo a snadný porod. Ztotožňuje ji také s římskou Vestou. Její kult byl silně spojen s ohněm, především s užitím pochodní či lamp, a hlavní svátek připadal na 13. srpna, tedy neparnější období roku.[5]
Reference
- ↑ GREEN, Carin. Roman Religion and the Cult of Diana at Aricia. Cambridge: Cambridge University Press, 2012. ISBN 9781107407534. S. 18.
- ↑ a b NEŠKUDLA, Bořek. Encyklopedie bohů a mýtů starověkého Říma a Apeninského poloostrova. Praha: Libri, 2004. ISBN 80-7277-264-3. S. 56.
- ↑ Encyclopædia Britannica - Diana . . Dostupné online. (anglicky)
- ↑ FRAZER, James George. Zlatá ratolest. Překlad Věra Heroldová-Šťovíčková, Erich Herold. Plzeň: Vydavatelství a nakladatelství Aleš Čeněk, 2007. 671 s. ISBN 978-80-7380-017-8. S. 7.
- ↑ FRAZER, James George. Zlatá ratolest. Překlad Věra Heroldová-Šťovíčková, Erich Herold. Plzeň: Vydavatelství a nakladatelství Aleš Čeněk, 2007. 671 s. ISBN 978-80-7380-017-8. S. 9–13.
Text je dostupný za podmienok Creative Commons Attribution/Share-Alike License 3.0 Unported; prípadne za ďalších podmienok. Podrobnejšie informácie nájdete na stránke Podmienky použitia.
Antropológia
Aplikované vedy
Bibliometria
Dejiny vedy
Encyklopédie
Filozofia vedy
Forenzné vedy
Humanitné vedy
Knižničná veda
Kryogenika
Kryptológia
Kulturológia
Literárna veda
Medzidisciplinárne oblasti
Metódy kvantitatívnej analýzy
Metavedy
Metodika
Text je dostupný za podmienok Creative
Commons Attribution/Share-Alike License 3.0 Unported; prípadne za ďalších
podmienok.
Podrobnejšie informácie nájdete na stránke Podmienky
použitia.
www.astronomia.sk | www.biologia.sk | www.botanika.sk | www.dejiny.sk | www.economy.sk | www.elektrotechnika.sk | www.estetika.sk | www.farmakologia.sk | www.filozofia.sk | Fyzika | www.futurologia.sk | www.genetika.sk | www.chemia.sk | www.lingvistika.sk | www.politologia.sk | www.psychologia.sk | www.sexuologia.sk | www.sociologia.sk | www.veda.sk I www.zoologia.sk