A | B | C | D | E | F | G | H | CH | I | J | K | L | M | N | O | P | Q | R | S | T | U | V | W | X | Y | Z | 0 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9
Jadranko Prlić | |
---|---|
![]() Jadranko Prlić (30. listopadu 2017) | |
Stranická příslušnost | |
Členství | Hrvatska demokratska zajednica Bosne i Hercegovine |
Narození | 10. června 1959 (65 let) Đakovo |
Alma mater | Univerzita v Sarajevu Univerzita v Mostaru |
Profese | politik, ekonom, vysokoškolský učitel a válečný zločinec |
Commons | Jadranko Prlić |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Jadranko Prlić (česky Jadranko Prlič; * 10. června 1959, Đakovo, Jugoslávie, dnes Chorvatsko) je někdejší vůdce bosenských Chorvatů a politik, který v letech 1993 až 1996 sloužil jako předseda vlády Chorvatské republiky Hercegovina-Bosna, neuznané entity v Bosně a Hercegovině.[1] V letech 1994 až 1996 byl spolkovým ministrem obrany a v letech 1997 až 2001 prvním ministrem zahraničních věcí po Daytonské dohodě.
V květnu 2013 byl Prlić odsouzen na 25 let Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii (ICTY), sídlícím v nizozemském Haagu, za válečné zločiny proti Bosňákům během chorvatsko-bosňácké války.[2]
Životopis
Kolem roku 1975 vstoupil do Svazu komunistů. V roce 1987 získal doktorát na Ekonomické fakultě v Sarajevu a posléze působil jako univerzitní profesor ekonomie na univerzitě v Mostaru.[3][4] Než se stal řádným profesorem, prošel všemi úrovněmi profesury. V roce 1989 se Prlić stal viceprezidentem státní výkonné rady Bosny a Hercegoviny. Během voleb v roce 1990 a bezprostředně po nich zastával funkci úřadujícího prezidenta vlády Bosny a Hercegoviny. Začátkem března 1992 odcestoval do Spojených států, aby studoval americký přístup k tržní ekonomice. Po jeho návratu do Mostaru bylo město v obležení a Prlić se připojil k chorvatské radě obrany a aktivně se účastnil války.[5] Od roku 1993 zastával úřad předsedy vlády samozvané Chorvatské republiky Herceg-Bosna.[6]
Obžaloba
Mezinárodní trestní tribunál pro bývalou Jugoslávii uvádí, že jako přední politik Chorvatské rady obrany nebo HVO měl Prlić na počátku 90. let téměř úplnou moc a kontrolu nad vládou Chorvatské republiky Herceg-Bosna. Proto jako vůdce vlády HVO měl pravomoc odstranit vojenské civilní velitele, kteří se podíleli na nařízených zločinech proti lidskosti. Měl moc zavřít koncentrační tábory HVO.[7]
Byl obviněn z:[8]
- 9 případů závažných porušení ženevských konvencí (úmyslné zabíjení; nelidské zacházení (sexuální napadení); nezákonná deportace civilisty; nezákonné přemístění civilisty; nezákonné zadržování civilisty; nelidské zacházení (podmínky uvěznění); nelidské zacházení; rozsáhlé zničení majetku, neodůvodněné vojenskou nutností a provedené nezákonně a svévolně; přivlastnění majetku, neodůvodněné vojenskou nutností a provedené nezákonně a svévolně)
- 9 počet případů porušení zákonů nebo válečných zvyklostí (kruté zacházení (podmínky uvěznění); kruté zacházení; nezákonná práce; svévolné ničení měst, městeček nebo vesnic nebo ničení neodůvodněné vojenskou nutností; ničení nebo úmyslné poškození institucí oddaných náboženství nebo vzdělání; drancování veřejného nebo soukromého majetku; nezákonné útoky na civilisty; nezákonné vyvolávání teroru na civilistech; kruté zacházení)
- 8 trestných činů proti lidskosti (pronásledování z politických, rasových a náboženských důvodů; vražda; znásilnění; deportace; nelidské činy (násilné přemístění); uvěznění; nelidské činy (podmínky uvěznění); nelidské činy)
Odsouzení
9. května 2013 ICTY prvoinstančním verdiktem odsoudil Prliće k 25 letům vězení z válečných zločinů, spočívajících zejména v pronásledování a etnických čistkách, spáchaných na bosenských muslimech v rámci války v Jugoslávii v 90. letech 20. století.[9]. Tribunál rovněž odsoudil pět dalších válečných vůdců ze společného procesu: ministra obrany Herceg-Bosny Bruna Stojiće (20 let), vojenské důstojníky Slobodana Praljaka (20 let) a Milivoje Petkoviće (20 let), velitele vojenské policie Valentina Ćoriće (16 let) a vedoucího výměny vězňů a vazebních zařízení Berislava Pušiće (10 let). Sněmovna rozhodla většinou, přičemž předsedající soudce Jean-Claude Antonetti nesouhlasil, že se účastnili společného zločinného plánu (Joint criminal enterprise - JCE) proti nechorvatskému obyvatelstvu Bosny a Hercegoviny. Komora dospěla k závěru, že „ve většině případů nebyly spáchané zločiny náhodnými činy několika neukázněných vojáků. Tyto zločiny byly naopak výsledkem plánu vypracovaného členy JCE, jehož cílem bylo trvale odstranit Muslimskou populaci z Herceg-Bosny." Komora také většinou rozhodla, že se na JCE podílel i chorvatský prezident Franjo Tuđman, ministr obrany Gojko Šušak a generál Janko Bobetko.[10] V listopadu 2017 ICTY znovu potvrdil prvoinstanční verdikt, že se Tuđman, stejně jako někteří další vysocí chorvatští úředníci, podíleli na společném zločinném plánu s obžalovanými s cílem pronásledovat Bosňáky.“[11][12]
Odvolací senát ICTY 29. listopadu 2017 potvrdil téměř všechna odsouzení proti Prlićovi a jeho spoluobžalovaným, jakož i délku jejich trestu.[13]
Odkazy
Reference
- ↑ Jadranko Prlic profile . S. 152. Dostupné online.
- ↑ Šest bosenských Chorvatů odsoudil Haag za zločiny ve válce na 111 let. Novinky.cz. 2013-05-29. Dostupné online .
- ↑ Bývalý šéf bosenských Chorvatů dostal v Haagu 25 let. ČT24. 2013-05-29. Dostupné online .
- ↑ Jadranko Prlić. Večernji.hr. 2016-12-01. Dostupné online . (chorvatsky)
- ↑ Jadranko Prlic profile . . Dostupné online.
- ↑ BULLER, Jiří. Válečné zločiny: V Haagu odsoudili Chorvata Prliče. Chtěl uzmout kus Bosny. TÝDEN.cz. 2013-05-29. Dostupné online .
- ↑ ICTY Initial Indictment Prlic et al. - THE JOINT CRIMINAL ENTERPRISE . Icty.org . Dostupné online.
- ↑ Icty . Un.org, 5 March 2007 . Dostupné online.
- ↑ Tribunál v Haagu odsoudil předáka bosenských Chorvatů na 25 let. iDNES.cz . 2013-05-29 . Dostupné online.
- ↑ Six Senior Herceg-Bosna Officials Convicted . 29 May 2013. Dostupné online.
- ↑ Ministry: ICTY confirms Croatia wasn't responsible . 19 July 2016 . Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 11 March 2021.
- ↑ ICTY denies Croatia's request to be included in Prlic et al appeal . 19 July 2016 . Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 8 March 2021.
- ↑ The ICTY renders its final judgement in the Prlić et al. appeal case . 29 November 2017 cit. 2017-11-29. Dostupné online.
Externí odkazy
editovat | editovat zdrojObrázky, zvuky či videa k tématu Jadranko Prlić na Wikimedia Commons
Text je dostupný za podmienok Creative Commons Attribution/Share-Alike License 3.0 Unported; prípadne za ďalších podmienok. Podrobnejšie informácie nájdete na stránke Podmienky použitia.
Antropológia
Aplikované vedy
Bibliometria
Dejiny vedy
Encyklopédie
Filozofia vedy
Forenzné vedy
Humanitné vedy
Knižničná veda
Kryogenika
Kryptológia
Kulturológia
Literárna veda
Medzidisciplinárne oblasti
Metódy kvantitatívnej analýzy
Metavedy
Metodika
Text je dostupný za podmienok Creative
Commons Attribution/Share-Alike License 3.0 Unported; prípadne za ďalších
podmienok.
Podrobnejšie informácie nájdete na stránke Podmienky
použitia.
www.astronomia.sk | www.biologia.sk | www.botanika.sk | www.dejiny.sk | www.economy.sk | www.elektrotechnika.sk | www.estetika.sk | www.farmakologia.sk | www.filozofia.sk | Fyzika | www.futurologia.sk | www.genetika.sk | www.chemia.sk | www.lingvistika.sk | www.politologia.sk | www.psychologia.sk | www.sexuologia.sk | www.sociologia.sk | www.veda.sk I www.zoologia.sk